- About
- Services
- User registration
- Searching, lending
- Extension, reservation
- Subject specialists
- ČUKbox
- Adjusted library services for the disabled and users with special needs
- Remote access to e-sources
- Interlibrary Loan
- CIP
- Reproduction of the library materials
- User Education
- Renting the Glazer Hall
- Ask a Librarian
- Providing local history information
- Collections
- Cobiss+
- Electronic sources
- Austrian Library
- Librarianship Collection
- European Documentation Centre (EDC)
- Music and Film Collection
- Cartographic Collection
- General Maister's Library
- Glazer's Library
- Manuscript Collection
- Ephemera Collection
- Human Anatomy Model Collection
- PATLIB Centre
- Rarities and Old Periodicals Collection
- The Swiss Book Corner
- Local History
- Kisum
- Bibliographies
- Help
Spindler (Špindler), Vekoslav
Rodil se je 16. julija 1881 v Moravcih v Slovenskih goricah kmetu Alojzu in Mariji, rojeni Fajt. Osnovno šolo je obiskoval v Bučkovcih (1887—93), nato se je vpisal na klasično gimnazijo v Mariboru (1893—1901). Najprej je stanoval v semenišču, pozneje pa zasebno pri družini Eberl. Maturiral je septembra 1901, kot eksternist v Celju; januarja 1901 je bil, kot osmošolec, izključen zaradi članka »Kako nas v naših šolah lažejo in nas varajo«, objavljenega v socialdemokratskem listu. V študijskem letu 1901/1902 je bil vpisan na medicinsko fakulteto na Dunaju. Ker pa je bil medicinski študij predrag, je prestopil na pravno fakulteto v Gradcu (1902/1903). Vmes je opravil enoletno prostovoljno vojaško službo v Pragi, kjer se je seznanil s hrvaškim pesnikom in publicistom Vladimirjem Jelovškom in njegovo soprogo, slovensko književnico Zofko Kvedrovo. Leta 1905 je študij, zaradi pomanjkanja denarja opustil, in se posvetil časnikarstvu,. V obdobju 1906—1914 je bil glavni tajnik Narodne stranke za Štajersko. Leta 1907 je sodeloval pri ustanovitvi Prosvetne zveze narodnih društev za Štajersko in Koroško v Celju. Leta 1918 je postal tajnik Narodnega sveta v Celju, nato glavni tajnik Samostalne demokratske stranke za Štajersko (1919—1929) in Zveze kulturnih društev za Štajersko (1923—1929). Leta 1923 je bil soustanovitelj Zveze kulturnih društev v Mariboru. Posvetil se je časnikarstvu, bil odgovorni urednik in izdajatelj Domovine do septembra 1906, ko ga je zamenjal Ljudevit Furlani. Posvetil se je časnikarstvu in političnemu delu v Celju, do leta 1922, v Mariboru do 1941, vmes je bil narodni poslanec JNS v Narodni skupščini Kraljevine Jugoslavije v Beogradu. Aprila 1941 je bil zaprt v meljski vojašnici, oktobra sta mu ustrelili dva sinova (to sta bila zdravnik Metod in jugoslovanski častnik Bogdan), do leta 1945 je bil, skupaj z ženo, izgnan v Valjevo. Sredi julija 1945 se je vrnil v Maribor, zaradi bogatih predvojnih izkušenj je, kot referent za knjižničarstvo v oddelku za prosveto mariborskega okrožja, prevzel skrb za ljudske knjižnice na mariborskem območju in vodil tečaje za nove knjižničarske kadre. Od leta 1946 do upokojitve, leta 1954, je bil tajnik mariborske Študijske knjižnice. Ves čas je deloval tudi na področju leposlovja. Že v gimnaziji je objavljal pesmi v dijaških listih Zarja (1896, UKM, Ms, 242), Brst in cvet (1897), Brstje (1897, UKM, Ms 243) ter almanahu Na novih potih, kjer je bil sam tudi urednik, nato v publikacijah: Die Drau (1903), Domači prijatelj (1904—1905), Ilustrovani narodni koledar (1904), Ljubljanski zvon (1901—1905)… V Pragi je izdal pesniško zbirko Zapihal je jug (1904) in pisal črtice v časnikih: Domači prijatelj (1904), Nova nada (1898), Ilustrovani narodni koledar (1907). Podpisoval se je tudi s psevdonimi: Bodislav, Vekoslav pl. Prleški, Fedorov, V. S. Fedorov, V. Moravan in V. Turjan.
Prevajal je iz češčine: Čarobni dom (1962), Ognjeno pismo (1965), Rdeči žig (1968), Cirkus Humberto (1967). Na politično-kulturnem področju je urejal časnike: Domovina (1905—1906), borbeni 14-dnevnik Slovenske pravice (31. 1.-17. 12. 1906), Narodni list (1906—1914), Narodni dnevnik (1909—1910), Glasnik Narodnega sveta v Celju (4. 11. —28. 12. 1918), Nova doba (1919—1922), Tabor (1922—1924). Januarja 1929 se je pridružil uredništvu Večernika, kjer je ostal do izvolitve za narodnega poslanca v šmarskem okrožju, leta 1931. Ob ustanovitvi Narodne stranke za Štajersko je izdal Štajerski Slovenci, kaj hočemo? (1906). Izdal je še: Ljudska knjižnica v Celju (1906—1912) in Blagoslovljeno sokolsko delo (1934).
Dejan Kac
Viri:
Slovenski biografski leksikon, III. knjiga, 1925—1991, str. 672.
Bibliografija rasprava, članaka i književnih radova, II., jugoslavenska književnost, 1963, str. 29—31.
Enciklopedija Slovenije, zv. 13, Ljubljana 1987—2002, str. 110.
Nova doba, 28. februar 1922, str. 1.
Tabor, 5. marec 1922, str. 4.
Nova doba, 23. avgust 1929, str. 2.
Jutro, 23. avgust 1929, str. 4.
Slovenski gospodar, 28. avgust 1929, str. 3.
Slovenec, 27. april 1930, str. 5.
Jutro, 26. april 1930, str. 3.
Nova doba, 28. april 1930, str. 2.
Nova doba 16. julij 1931, str. 1.
Baš Franjo, Vodnik po Mariboru, Ljubljana 1932, str. 164—165.
Slovenski poročevalec, 15. julij 1951, str. 5.
Večer, 15. julij 1961, str. 5.
Večer, 16. julij 1966, str. 8.
Celjski tednik, 23. maj 1969—18.junij 1969. Zapiski o Vekoslavu Špindlerju (feljton).
Golouh Ciril, Zapiski o Vekoslavu Špindlerju, Ljubljana 1969.
Rajh, Bernard, Vekoslav Špindler: zapis ob 100-letnici rojstva, Tednik (Ptuj) 19. november—17. december 1981.